Nije bitno da li je domaća, espreso, nes ili filter, sa mlekom ili bez, važno je da nas razbudi. Decenijama unazad vode se polemike o tome koliko je kafa zdrava, posebno ona sa mlekom. Bilo je raznih studija, preporuka, saveta, ali šta je na kraju istina?
Poslednje istraživanje u Švedskoj pokazalo je da je u kafu dobro staviti malo mleka. Profesor dr Vojislav Perišić, u emisiji “Uranak” na K1 televiziji, govorio je o tome koliko to malo može da poremeti naš sistem za varenje, ali i koja je kafa dobra i koje mleko bi trebalo stavljati u nju. Kafa predstavlja glavni antioksidans, koji preventivno deluje kod bolesti kao što su Alchajmer, karcinom pankreasa i debelog creva, ali i ciroze jetre.
“Kafa je glavni kapitalni antioksidans. Antioksidanasi su antikancerska supstancija. Čak 15 odsto antioksidanasa, antikancerskih materija nalazi se u kafi koju popije prosečni Amerikanac. Antikancerske materije preventivno deluju protiv Alchajmera, karcinoma pankreasa i debelog creva, ali i ciroze jetre”, rekao je dr Voja i pojasnio razliku između dve vrste kafe koja postoji.
“Imamo dve vrste kafa, to su arabika i robusta. Arabika ima manje kofeina, a više antioksidantnih materija i daje prelepu aromu. Ona se bere, a ne žanje po zemlji. Poreklom je iz Etiopije i najskuplja je. Robusta se žanje, mahom je iz močvara Indonezije i Indije, ima dosta kofeina, ali ne daje dobar ukus. U arabici se uživa, a robusta budi. Najidealnija kafa je: 70 odsto arabike, a 30 odsto robuste, ipak je to jako teško naći”, rekao je profesor.
![kafa](https://www.espreso.co.rs/data/images/2022/12/29/13/1310465_profimedia0014275812_ff.jpg?ver=1685731136)
Iako u Srbiji ljudi uživaju u ispijanju kafe, dr Perišić smatra da pijemo veoma lošu mešavinu kafa, odnosno da je u pitanju otpadna robusta.
“Mi pijemo dosta loše mešavine, često je to otpadna robusta. U velikim transportima, dođe do pucanja džaka, oni to pokupe sa tih brodova, samelju i sterilišu. Kafa stimuliše moždane ćelije da rade sa asocijacionim vezama i takve osobe ne moraju da brinu da će dobiti Alchajmerovu bolest”, rekao je dr Voja.
Doktor smatra da je dozvoljeno popiti dnevno tri puta po dve šoljice male kafe, što iznosi nešto manje od pola litre dnevno i napominje da kafa preventivno štiti od raznih opakih bolesti.
“Tri puta po dve male kafe dnevno je dozvoljeno popiti. To je negde oko 400 stotine miligrama dnevno, malo manje od pola litre. Unos kafe štiti od karcinoma debelog creva, raka jetre, raka pankreasa. Kapitalna stvar za pankreas je da se unosi mnogo antioksidanasa sa hranom. Kafa je lek i korisna je, a najveći efekat joj je pre jela, da bi joj se što pre apsorbovao kofein i onda išao u tkiva, mozak, srce, pankreas, debelo crevo i jetru”, rekao je dr Perišić.
Iako mnogi nutricionisti kažu da mleko u kafi nije dobro, dr Perišić smatra da oni ne bi trebalo da odlučuju o tim stvarima, jer mleko u sebi sadrži kazein, koji ima blago euforično dejstvo.
“Mleko ima beta jedan kazein. On pored antioksidantnog dejstva ima i blago euforično dejstvo. Ono što podstakne kofein, kazein ga smiri i onda tu napravimo divan balans. Nutricionisti nisu lekari, oni ne mogu da leče i da daju savete, već su lekari ti koji to moraju da kažu, a nutricionisti da realizuju”, dodao je dr Perišić, a onda napravio razliku između mleka životinjskog i biljnog porekla.
“Bademovo i pirinčano mleko nisu mleka. To su preparati sačinjeni od koštunjavih plodova iz koga se iscedi mast i voda. Oni nemaju sve kapitalne nutritente koje imaju mleko životinjskog porekla. Nemaju cink i selen. Zdravije je u kafu dodati ovčije ili kozije mleko, jer u njima nema toksina, lipidni sastav ovih mleka je apsolutno najbolji”, objasnio je.
Na pitanje da li je dobro popiti kafu pre treninga, dr Voja je odgovorio:
“Kafa jedino sportisti može da napravi problem, jer će zbog nje često ići da mokri. Zapamtite, kafa je čudo od napitka i sprečava četiri kapitalne bolesti u ljudskom organizmu. Kome odgovora, treba da je pije”, rekao je doktor i dodao da kafu ne bi smele da piju osobe koje imaju srčane probleme, ali ništa im neće škoditi ukoliko popiju jednu ili dve male šoljice dnevno
Doktor se osvrnuo i na nedavnu pojavu rižinog mleka, koje se pokazalo odličnim za bebe koje imaju problem sa nutritivnim alergijama.
“Pre nekoliko dana se pojavilo za bebe koje imaju teške probleme sa nutritivnim alergijama i ogromne absortivne probleme, rižino mleko, koje je hidrolizator proteina sa dodatkom i ima nula posto antigena. To nije ovo rižino mleko koje se kupuje u radnjama, već specijalno mleko pravljeno za bebe i pokazalo se da na njega odlično reaguju”, zaključio je prof. dr Perišić.
(Espreso/Mondo/K1)